ГАЗЕТНІ ТЕКСТИ ЯК ЦІЛІСНІСТЬ: НАДТЕКСТ / ГІПЕРТЕКСТ / МАКРОТЕКСТ - Терехова, Л. В. (Записки з романо-германської філології, 2019)
У статті пропонується розглянути можливості термінологічної фіксації іменування для сукупності газетних публікацій, що з’являються на сторінках послідовних випусків одного періодичного видання, покликані висвітити той чи інший епізод розвитку референтної ситуації та утворюють великий текст. Досліджуване цілісно-дискретне текстове утворення характеризується наративними (зображені простір, час, дійові особи) та дискурсивними характеристиками (узгодженість фіксованих у окремих текстах авторських позицій, налаштованість на реакцію читацької аудиторії, зв’язок із референтною ситуацією, яка розгортається навколо одної чи кількох головних подій). Досвід роботи з великими текстовими утвореннями, який вже існує в науковій спільноті, пропонує апробовані варіанти. В статті пропонується розглянути три варіанти іменування досліджуваного корпусу текстів: надтекст, гіпертекст та макротекст. Кожне з цих термінопонять має власну сферу застосування та низку визначальних смислових ознак. Отже, надтекст характеризують такі параметри як інваріантність (існування тексту-інваріанту, варіантом якого є кожен з досліджуваної сукупності текстів), позачасовість (часовий фактор не є важливим), домінування естетичної функції (на противагу інформаційній). У свою чергу, гіпертекст визначається фрагментарністю (ділення на фрагменти – тексти-блоки, що передбачає можливість переходу між текстами), досяжність (потрапляння до гіпертексту уможливлюється входом з будь-якого місця), активна читацька діяльність (саме читач обирає місце входу), комунікативне “рівноправ’я” між окремими текстами, які є об’єднаними спільною темою та складають великий текст. Для іменування газетних текстів, які становлять корпус досліджуваних текстів, ми обираємо термін “макротекст”. Виходячи з наративних та дискурсивних особливостей досліджуваного корпусу текстів (зокрема, зв’язок текстового та позатекстового часу, цільність з точки зору суб’єктної організації, розвиток сюжету), ми пропонуємо для його позначення використовувати термін «макротекст».